Hvordan+levde+nordmenn+på+1700-tallet


 * Hvordan var det å leve i Norge på 1700-tallet?**

På 1700-tallet var Norge på god vei til å bygge seg opp fra svartedauen på midten av 1300-tallet hvor over 20% av norges befolkning døde. Det førte til at Norge måtte bygge seg opp ved å produsere minst 5 barn hver familie. Men på 1700-tallet var det et problem. Barndødeligheten og gjennomsnittsalderen var langt dårligere iforhold til idag. Et eksempel i boka hvor det står at Ola og Guri produserte 5 barn. Av de fem barna døde 2 rett etter fødselen og et i barnårene. Det vil si at bare 2 av 5 barn overlevde. Grunnen til det er at på 1700-tallet var det lite utvalg av medisiner. Medisiner var veldig dyrt og bare de rikeste kunne betale den høye prisen. Gjennomsnittsalderen var helt nede på 30-35 år men det var barndødeligheten og flere døde før dem ble 5 år og disse dødsfallene sank gjennomsnittsalderen veldig ned. Det som også ikke fantes var livmor og lege. Det påvirket fødselen hvor flere fødsler endte tragisk. Men mødrene måtte også jobbe så det ble lite tid til å amme barna deres, så de fikk heller kumelk eller andre kunstige føde som kunne føre til mageinfeksjoner. Men det var ikke bare fødslene som var problemet. Andre sykdommer spilte også en faktor når det gjaldt den høye dødeligheten. Spesielt kopper som er en barnesykdom, drepte mange uskyldige barn, hvor et av barna til Ola og Guri ble drept av.



Å ha levebrød vil si å forsørge seg og sine av. Da måtte man jo ha vanlig jobb hvor du arbeider 8-16 hver dag. Man kunne ikke gifte seg eller stifte en familie før man fikk seg en jobb. Men dt var noen som måtte vente lenge før de kunne gifte seg og andre fikk aldri giftet seg. Men det var alltid noe som brøt regelen. Noen prøvde å gifte seg uten å ha levebrød på plass og de ble mobbet og utstøting. Det var forskjell på familier på 1700-tallet når det gjaldt bryllup. De mest velstående familiene var det foreldrene som avtalte giftemål for å holde formuen samlet, mens i bondeallmuen var det så det ut til å ha vært mer skriftende. Men det var en skikk som het nattefrieri. Det inneholdt at man kunne oppsøke en jente som sov på natten, hvor de fikk være sammen alene. Disse nattebesøkene førte vel til seksuelt samvær, graviditet og hatsverksbryllup. Men målet med disse nattebesøkene, var at unge gutter fikk knytte kontakter med jenter uten at foreldre er innblandet.
 * Ingen får gifte seg uten å ha et levebrød!**



Husene de bodde ble kalt bolighus. Det bestod av 2 deler; stue og bu. Bua ble brukt til sovested og til ha klærna i. Men rommet hadde ikke oppvarming. Stua derimot hadde 2 små rom, en gang og en kove. Kove var et lite soverom. Inne i stua beholdt det seg bord, benker og senger langs veggen. Stua ble kjennetegnet som familiens kjøkken, spiserom, oppholdsrom og soverom. Fjøset var for å opprettholde kyr, sauer og geiter. Stallen var selvfølgelig for hester. Taket på både fjøset og bolighuset var torvtak. Det var altså never, flak av bjørkebark og gresstorv oppå hverandre som førte til at husene holdt seg varme og lune.
 * Bondelivet i Norge på 1700-tallet**

På 1700-tallet måtte de gjør alt selv. Hente korn, melk for å lage maten. Bøndene pleide å spise grøt men dem laget også øl og flatbrød av kornet som var på en måte en belønning for strevet den dagen. De laget også smør og ost av melk. De matvarene var de aller viktigste fordi man bruker smør spesielt til alt. Men ost blir også brukt mye. Kjøtt som var en dyr råvare, måtte ta godt vare på. Men kjøttet holdt ikke så lenge, så de måtte saltes, røkes eller tørkes for å få kjøttet til å holde over lengre tid.

Bøndene er jo kjent for å slakte dyrene sine for maten. Men det ble tatt vare på så mye av dyret som mulig, til og med blodet. Det fantes storfekjøtt og spekekjøtt.

Kostholdet var ikke så veldig sunt med melk og korn. Men dessverre så fikk de ikke tak i så mye frukt og grønnsaker som er rik på vitaminer, så det eneste var ville-bær sent på sommeren. Men denne C-vitamin mangelen og skjørbuk var vanlige lidelser. Ull var veldig vanlig i denne perioden. De fikk ullet i fra sauene på gården. Ulike ting ble laget ved hjelp av ull. Både sokker, tøfler, genser osv. var til stor nytte til vinteren når det ble kaldt. Men det var et problem når vinteren begynte å nærme seg. Samuel og Siri som er nevnt i boken, hadde ikke nok korn til resten av året, så de måtte kjøpe korn utenlandsk.



Mange som bodde i Finnmark eller i Nord-Norge bodde i gammar, som er trehus. Velstående embets menn eller borgere bodde bydge ofte hus med en eller flere etasjer. Torv er jo kjent for å holde varme, men de brukte ikke torv. De brukte noe som het røde panner som var teglstein. Lafthus var enkle og simple hus. Ulempen med sånne hus er at sånne åpne ildsteder som røykovn, måtte man stadig lufte for at røyken skulle sive opp av pipa. Det kunne bare brukes i en etasjes hus.
 * Livet i Finnmark på 1700-tallet**

Når det gjaldt kjøp så var nordmennene nesten like avhengig av kjøp som gårdbukerparet, Samuel og Siri som ble nevn tidligere. Bøndene produserte mindre korn enn de trengte så de var avhengig av andre inntekter for å klare seg.

http://www.google.no/imgres?hl=en&gbv=2&tbm=isch&tbnid=P9eydFIUPCPilM:&imgrefurl=http://www.kildenett.no/artikler/2007/1168194248.49&docid=1GEvTxLQqHhAhM&imgurl=http://www.kildenett.no/imagearchive/FTTF.SCH.K.000242.jpg&w=640&h=455&ei=JgSeT9zYPNHS4QTF6PGpDg&zoom=1&iact=rc&dur=926&sig=113595051105449088026&page=1&tbnh=110&tbnw=147&start=0&ndsp=21&ved=1t:429,r:0,s:0,i:69&tx=40&ty=46&biw=1247&bih=601
 * Kilder:**

http://www.google.no/imgres?start=80&hl=en&gbv=2&tbm=isch&tbnid=EUmDc3uYzGckxM:&imgrefurl=http://www.rhd.uit.no/sundt/bind8/eilert_sundt_bd8.html&docid=LDqNotN8WPsrHM&itg=1&imgurl=http://www.rhd.uit.no/sundt/bind8/bd8_s213.gif&w=500&h=484&ei=5QWeT6DFEpDZ4QT4tOypDg&zoom=1&iact=rc&dur=418&sig=113595051105449088026&page=4&tbnh=131&tbnw=134&ndsp=28&ved=1t:429,r:16,s:80,i:39&tx=70&ty=77&biw=1247&bih=601

http://cdn.dipity.com/uploads/events/bc6ea625c0009d44083a30433828b12a_1M.png