Asia+og+Afrika

=Asia og Afrika =

toc Asia og Afrika utgjør tilsammen 50% av jordas land-areal, og vi skal nå studere tributtsamfunnene i Asia og Afrika i en periode på flere tusen år. Stater og imperier i Afrika og Asia vokste fram, og mange ble styrt av nomader som arabere, mongoler og tyrkere.

Asia og Afrika før år 1500
Før år 1500 fantes det to former for tributtsamfunn i verden. Det første tributtsamfunnet kå rundt de store elvene i Asia samt i Nord-Afrika. Dette samfunnet var basert på produktivt jordbruk drevet av bofaste bønder. Et eksempel på et slikt samfunn finner vi når vi ser på de første sivilisasjonene i Egypt, i Mesopotamia. Her bosatte folk seg rundt elva Indus, hvor det var næringsrik jordbruksjord. Den andre formen for tributtsamfunn var riker som ble erobret av nomader, for eksempel mongolene og araberne.

Disse to ulike formene for tributtsamfunn var svært forskjellige. De bofaste bøndene var avhengige av fruktbar jord, vann og gode temperaturer for å overleve, mens grunnlaget for nomadenes liv var husdyrene (som feks. sauer, geiter, okser og kameler). Mens de som styrte i bondesamfunnene bygde palasser og flotte bygninger, hadde nomadene kun med seg dyrene og teltene. De viktigste nomadeområdene lå i ørkenområdene i Nord-Afrika og Midtøsten, og på det enorme steppeområdet fra Nord-Kina til Ungarn. Nomadene måtte være disiplinerte for å overleve her, i og med at dette var områder med barskt klima.

Afrikanske bønder

Nomadene
Nomadene var organisert i stammesamfunn. Det at de hele tiden var i bevegelse gjorde at de kom i kontakt med mange andre mennesker. Når de ikke stelte dyrene, kjempet de mot konkurrerende stammer om beiteområder og vannrettigheter. Eller så kunne de plyndre bønder som bodde i nærheten. Nomadene måtte alltid være foreberedt på krig, og utviklet derfor en overlegen militær teknologi. Denne teknologien gikk ut på å gjøre overraskende stormangrep for å plyndre landsbyer og større riker for gods og gull. De minnet på mange måter om de skandinaviske vikingene, bare at nomadene kom på hester og kameler. Med denne krigsstrategien påvirket de Eurasias politiske historie fra 2000 f.kr til 1800-tallet. Denne krigsstrategien gjorde nomadene overlegne, og det antas at nomadene på 1300-tallet kontrollerte rundt 60% av landmassen i verden, selv om de bare utgjorde 1 % av befolkningen.

Nomader på flyttefot. Les mer om hva en nomade er her.

Indoeuropeerne
Den første bølgen av nomader som slo inn over jordbrukssivilisasjonene var indoeuropeerne. Dette skjedde ca. 4000 år f.kr, og påvirket kulturene fra Irland i vest til Kina i øst. Indoeuropeerne kom i flere bølger, og migrasjonen (vandringen eller utbredelsen) var størst i perioden fra 2000 år f.kr til 1200 år f. kr.

 Indoeuropeernes utspring. Les mer om indoeuropeerne her.

**Indoeuropeerne i India **
Indoeurooeernes kultur har preget India fram til i dag. Indoeuropeerne vandret inn i Indusdalen, og innover det indiske kontinentet fra 1700 f.kr til 1200 f.kr. I India ble indoeuropeerne kalt ariere. Ayro på sanskrit betyr herre, og dette forteller oss at folkeslaget så på seg selv som overlegne. Arierne la under seg jordbruksfolkene i Nord-India, og tok over makten her. Etterhvert drev også arierne jordbruk, og det var i denne blandingskulturen at hinduismen, som enda er hovedreligionen her, oppstod. Hinduismens e ldste skrifter kalles vedaene, og her møter vi et samfunn med menn, krig og sosial lagdeling. Dette gjenspeiler ariernes liv, som ble rangert i fire samfunnsklasser:

1. Prester og lærere

2. Krigere og adelsfolk

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">3. Bønder, håndtverkere og handelsfolk

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">4. Tjenere og folk i de laveste yrkene

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Arierne unne tilhøre de tre første klassene, mens den fjerde klassen underla de seg. Etterhvert ble en ny klasse, "paria", til. Her hørte folk som slaktet dyr og linende til. Arierne levde strengt etter disse klassene, og klassene bestemte for eksempel hvem en kunne spise med og være med.

**<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Det mangfoldige India **
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">India har i dag flere religioner. I India finnes muslimer, buddhister, hinduer, jøder og kristne. Landet er med andre ord mangfoldig. Jordbruket i India var veldig produktivt og effektivt. Dette gjorde blant annet at framveksten av handel og håndverk ble stor. India var store eksportører av bomull, krydder og edelsteiner. Varene ble sendt til Kina, Sør-Asia og også en liten periode til Romerriket (200 f.kr - 300 f.kr). All handelen førte til byvekst, og forretningsdrivende i byene ble trukket mot en ny trosretning, buddhismen. Buddhismen oppstod rundt 500 f.kr, og var imot klassedeling av samfunnet.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">India ble for første gang samlet til et rike i perioden 324 f..kr - 184. f. kr. Dette riket ble kalt Maurya, og bestod også av Pakistan og Bangladesh. Buddhismen ble en misjonsbevegelse og slo rot i store deler av Asia, men den utkonkurrerte aldri hinduismen. Den andre gangen India ble samlet til et rike var fra år 320 til 550 e.kr. Her vokste kunst, vitenskap og litteratur frem. Riket ble rundt år 550 e.kr ødelagt av nomadiske hunere.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Muhammad og islam
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">På den arabiske halvøya bodde semittiske nomadefolk. Disse folkene ble organisert i slektskapsgrupper eller klaner. Arabia fungerte som et sentrum i handelen mellom Kina og India i øst, og Persia i vest. Den viktigste handelsbyen het Mekka, og her ble profeten Muhammad født mot slutten av 500-tallet. Muhammad ble født inn i kjøpmannsfamilie, og drev i ungdomsåra egen handel. I førtiårene fikk Muhammad en åndelig oppvåkning. Han ble overbevist om at det kun fantes en gud. Han mente også at et liv i luksus var en synd. Mange reagerte på dette, i og med at araberne tilba flere guder.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Presset og reaksjonene mot Muhammad ble så stort at han og tilhengerne flyttet base til en by lenger vekk, Medina. Her etablerte de et fellesskap som kalles umma. I dag er det en betegnelse for alle kvinner, menn og barn som bekjenner seg til islam. I år 630 fikk Muhammad og tilhengerne nok, og angrep Mekka. De tvang befolkningen her til å akseptere den nye religionen sin, islam. Fra Mekka startet Muhammads folk å erobre flere og flere byer. Etterhvert var islam utbredt rundt Middelhavet og i Midtøsten.

**<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Arabernes storhetstid **
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Rundt å 750 hadde muslimene erobret et stort rike. Riket strakte seg fra Atlanterhavet i vest til Indus i øst. Riket ble kalt kalifatet, som på arabisk betyr Muhammads etterfølgere. Araberne kjempet seg gjennom utallige hærer og folkeslag, og fikk derfor makt over et så stort område. Det er flere grunner til denne suksessen:

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">-Muslimer hadde et brennende ønske om å spre Allahs budskap. Krigere som døde, ble lovet et liv i paradis etter døden.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">-De muslimske hærene var godt ledet og organisert, og orden og disiplin stod sentralt.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">-Hovedfiendene Persia og Bysants var lette og erobre på grunn av indre stridigheter.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">-De muslimske hærene ble mange plasser godt mottatt, og befolkningen gikk ikke imot muslimene.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mellom år 750 og 1250 hadde den islamske kulturen sin gullalder. En herskerslekt kalt abbasidene styrte, og hovedstaden lå i Damaskus (Bagdad ble hovedstad etter år 750). Sentralt i kulturen stod rikdom, kunst og vitenskap. Økonomisk sett var riket ledende. Riket som strakte seg fra India til Spania gjorde at folk her fikk mer variert og næringsrik kost. Sukker, ris og bananer er blant noen av de viktigste varene som ble utbredt i kalifatet. Kalifatet bekjempet det kinesiske Tangdynastiet i år 751. Herfra fikk de papiret. Dette tok skriving mye enklere enn før. Riket var også ledende innen medisin, astronomi, matematikk og filosofi. Mot slutten av 750-tallet ble et nytt kalifat opprettet i Spania og Nord-Afrika. Her ble universiteter opprettet, og kunnskap sto i sentrum.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">På 1200-tallet gikk det mot slutten for det arabiske riket. Riket var truet fra flere kanter, deriblant fra kristne i Spania og Portugal. I år 1258 ble året da kalifatet falt. Da angrep mongolene Bagdad. Kalifens palass, moskeer og andre viktige byggverk ble lagt i ruiner. Dette angrepet gjorde at riket gradvis smuldret opp.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;"> <span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">En typisk araber på kamel. Les mer om araberne her.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mongolene
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Et av de tidligste høydepunktene i mongolsk historie var tidlig på 1200 tallet når nomadehøvdingen Djengis Khan samlet alle mongolske stammene til ett rike. Khan er mest kjent for sine brutale handlinger ,han ble sett på som en svært begavet og grusom erobrer. Hans klokhet gjorde han også til en svært god strateg. Han brukte blant annet spioner for å avdekke fiendens svakheter, og med sin grusomhet i bakhånd viste han ingen nåde når han erobret nye områder. Hvis en by ikke åpnet dørene for han og hans menn kunne han gjerne drepe hele befolkningen.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mongolene er kjent for å være framgangsrike i krig, mye av dette kommer av at de var fantastiske ryttere. På det meste kunne de forflytte seg 160 kilometer på en dag. Man lærte sine barn å ride nesten før de lærte seg å gå. Fra hesteryggen brukte de kraftige buer som hadde rekkevidde på 200-300 meter. Som hånd- redskaper brukte de sverd, økser ,kniver og skjold.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Det mongolske verdensriket vokste på1200 tallet og Djengis Khan og hans etterfølgere utvidet grensene. I 1211 angrep mongolene Nor-Kina. Neste seier kom i Persia ( i dag Iran) hvor en sterk islamsk stat var i ferd med å bygge seg opp (ca. 1218-1220), reiste Mongolene mot Europa for å underlegge seg flere territorier. Det første målet var Russland som på denne tiden var splittet opp i mange fyrstedømmer. På tre år ( ca.1237-1240 ) klarte mongolene å underlegge seg disse fyrstedømmene. Mongolene er de enste som har klart å invadere Russland ved vinterstid. Mongolene hadde mangel på erfaring når det kom til det å styre riker ,så de allierte seg med storfyrsten av Moskva. Storfyrsten fikk i oppgave å kreve inn tributt. . Mongolene, som ble kalt tartarer i Øst – Europa , hadde herredømmet i Russland helt fram til 1480.

media type="youtube" key="7i9ozy739c8" height="315" width="420" En sang om Djengis Khan. Les mer om han her.

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Mongolene på nye turer **
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Etter Russland vendte Mongolene seg mot Ungarn Tyskland og Polen. Som angrepsvåpen brukte de en hær på hele 150.000 krigere, og med denne styrken er det ikke usannsynlig at de ville har vært i stand til å ta hele Europa , dette fordi en gjennomsnittlig europeisk stat kun hadde rundt 20.00 soldater på den tiden. I 1241 knuste mongolene en tysk-polsk hær fullstendig. Likene lå spredt rundt omkring som steinene i et steinbrudd. Men ved et slumpetreff ble Europa spart.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I 1241 døde Khanen, mongolenes leder og dermed vendte hæren seg hjem til sine stepper i øst, dette er et godt eksempel på at tilfeldigheter spiller en viktig rolle i den historiske utviklingen. Dersom khanen ikke hadde dødd, ville hele Europa trolig ha blitt erobret av mongolene , og utviklingen i dette området kunne tatt en hel annen retning.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">På østsiden av det eurasiatiske kontinentet erobret Djengis Khan sønnesønn, Kublain Khan (1215-1294) det kinesiske riket i 1279. Erobringen var svært blodig og trolig mange millioner kinesere ble drept.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kublai Khan fikk av en kinesisk rådgiver høre at «det går an å erobre Kina fra hesteryggen, men det er umulig å styre Kina fra hesteryggen». Kineserne var altfor mange til at Mongolene kunne klart å dominere landet. Kublain Khan overtok som keiser, men lot den gamle kinesiske statsstrukturen være uforandret. Det meste av den tradisjonelle kinesiske kulturen ble dermed bevart. Kublai Khan ble i det hele tatt glad i den kinesiske sivilisasjonens goder.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mongolriket på 1200-tallet var den største som verden noen gang hadde sett maken til. Det strakte seg fra Ungarn i vest til Kina i øst. I perioden 1250 -1350 var det et stabilt rike, preget av lov og orden. Mongolene garanterte at handelsfolk og misjonærer kunne reise stabilt og trygt fra den ene enden av riket til den andre.

**<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kontakt langs silkeveiene – Marco Polo og Ibn Battuta **
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">På sine ferder på det eurasiastiske kontinetet kunne man møte mange slags mennesker fra 1250 -1350. Ikke minst kunne en møte flere handelsfolk. bommullstekstiler, silke og krydder va viktige handelsvarer. I motsetning til antikken ble det vanligere at en og samme person krysset hele det eurasiatiske kontinentet.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Man finner mange spor etter handelen gjennom gjenstander som er funnet og gjennom skriftlige dokumenter, for eksempel handlelister. Den beste innsikten får vi gjennom reiseskildringer fra den tiden.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">To reisende som fikk skrevet ned sine beretninger er italieneren Marco Polo (1254-1324) og araberen Ibn Battuta (1304 –ca . 1368 ). Det har gjort dem berømte for ettertida og gitt oss innsikt i hvor strabasiøs og eventyrlig en reise kunne være for 500 år siden.

F<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">aren og onkelen til Marco Polo var blant de første europeiske kjøpmennene som besøkte Kina, og på deres andre reise ble 17- åringen Marco med. De forlot Venezia i 1271. På veien østover klarte han å mestre og lære seg fem asiatiske språk, og da reisefølget kom fram til Kina, oppstod det godt kontakt mellom keiser Kublai Khan og Marco Polo. De neste 17 årene arbeidet han for keiseren, og han ble stadig sendt på ekspedisjoner for å rapportere om hva som foregikk i utkanten av riket. Han var kjent som en god forteller og reporter.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Han vendte hjem til Venezia i 1295 etter 24 års fravær. Her ble handelsmannen, diplomaten og oppdageren mottatt som en løgnaktig skrytepave. Han ble anklaget for voldsomme overdrivelser i skildringene av opplevelsene sine i Den fjerne Østen.

M<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">arco Polos beretning ble kjent over hele Europa, og Columbus , som senere oppdaget Amerika hentet inspirasjonen til sine ekspedisjoner fra disse historiene

S<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">kildringene av gullet, perlene og edelsteinene fra Asia var en drivkraft da Columbus lette etter sjøveien til India på 1490 tallet.

L<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">angs handelsrutene kunne en også møte muslimske, buddhistiske og kristne misjonærer , pilgrimer på vei til hellige steder.

D<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">en marokkanske juristen Ibn Battuta var den mest kjente religiøse spesialistene, han reise mye i de mongolske rikene , men besøkte først og fremst de muslimske områdene. Han var kjent som en streng tolker av loven, og en gang dømte han en mann til 80 piskeslag fordi mannen hadde drukket alkohol 8 år tidligere. Ibn Battutas reisebeskrivelser er et viktig kildemateriale når man skal forstå verden på 1200 tallet

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Kontaktene langs silkeveien førte ikke bare positivt med seg. Bakterier og virus fulgte alltid med npr mennesker og dyr var på flyttefot.

**<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Nomadene blir muslimer **
M<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">ongolene rystet det eurasiatiske kontinentet et par hundre år, men har ikke etterlatt seg varige kulturelle spor i verdenssamfunnet. Slik sett kom står de i kontrast til araberne, som også kom fra et samfunn preget av nomader , men som kunne tilby de erobrede menneskene skift og en kulturell tilhørighet gjennom religionen.

M<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">ange av de mongolske og tyrkiske nomadene ble etter hvert muslimer.

**<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kina **
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Den kinesiske sivilisasjonen oppstod ca 1600 f.Kr. De to første rikene kalles Shang (ca. 1600-1027 f.Kr.) og Zhou (ca. 1030-771 f.Kr.). Grunnen til at Kina var etablert var frykten for å bli angrepet av Nomader i Nord. Til tross for denne trusselen, klarte kina å bygge seg opp til en selvstendig og sterkt kultur. En veldig viktig ting som holdt oppe kulturen, var konfutsianismen.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Konfutsianismen
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Konfutsianismen var en viktig retningslinje for folk flest og for makthaverne i Kina. Dette er en retningslinje i likhet med kristendommen som folk følget og som påvirket livet til folk som bodde i Kina. Det denne retningslinjen la vekt på var å leve et moralsk liv der ærlighet, trofasthet og nestekjærlighet er grunnleggende verdier. Konfutse (en filosof som skapte konfutsianismen) mente at den gamle kulturen fra Shang og Zhou-periodene var det aller beste av all sivilisasjon og bedre enn alt annet. Konfutsianismen bygget på at alle skulle finne sin posisjon i samfunnet, og folk skulle oppføre seg ut fra den posisjonen de hadde i samfunnet. På toppen av samfunnspyramiden tronet keiseren sammen med krigere og statsansatte. Levereglene i konfutsianismen kan kanskje sammenliknes med de ti bud i kristendommen.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kina som enhet
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kina ble i 221 f.Kr. forent til ett keiserrike. Siden den tid har Kina vært politisk samlet, med en keiser som sitter på toppen og styrer. Kina har i denne perioden bare hatt ett skriftsystem, mandarin. Av de 1,3 milliarder innbyggerne snakker over 800 millioner mandarin. Hvis vi skulle sammenliknet med Europa ser vi en klar forskjell, Kina har overlevd som en sivilisasjon i over 2000år, mens Europa har utviklet seg til å bli mange små stater.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Mandarinstyret
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">I de aller fleste samfunn opp gjennom historien har slektskap og vennskap vært de aller viktigste kriteriene når noen skulle ansettes i de viktigste samfunnsposisjonene. I Kina derimot hadde de laget et eksamenssystem som sikret at de flinkeste unge mennene ble rekruttert inn i byråkratiet, uansett sosial bakgrunn.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Dynastienes vekst og fall
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Kina har vært et stabilt imperium, men dynastiene har kommet og gått. Hvert dynasti varte i gjennomsnitt i 250-400år. Disse forskjellig dynastiene har gått igjennom like faser. I den tidlige fasen er dynastiet preget av vekst og velstand. Inntektene gjør at staten har råd til å sette i gang store byggearbeider. Det ble først og fremst bygd kanaler der varer kunne fraktes, det ble også brukt store ressurser for å bygge murer som holdt nomadene unna. Men de gode tidene førte til at flere fokuserte på å leve et luksus liv i stedet for å fokusere på å yte det beste for staten. Etter hvert fikk staten problemer og utgiftene ble større enn inntektene. Dette førte til slutt til ett internt opprør eller invasjon av nomadene.

<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">Teknologi og handel
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman',serif;">På slutten av 700-tallet begynte kineserne å produsere porselen. Denne teknikken holdt de hemmelig i flere hundre år. Porselen ble veldig etterspurt, og rikfolk over hele kontinentet etterspurte porselen. Kineserne var også de første i verden som innførte papirpenger og tok i bruk trykkekunsten, kruttet og kompasset. Disse oppfinnelsene spredte seg de neste hundre årene.

Den kinesiske mur. Les mer om den her.

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Nomadene overtar igjen **
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Mandsjuene var et nomadefolk, som erobret Ming-dynastiet. Dette var kineserne lite fornøyd med, vertfall å bli underlagt et nomadefolk, igjen. For å vise hvem som styrte i landet krevde Mandsjuene at alle menn måtte gå med hestehale. Selv om dette provoserte kineserne ganske mye, så passet også mandsjuene på å ikke provosere dem for masse. Både konfutsianismen (filosofisk tankesystem som oppstod i Kina) og eksamenssystemet ble beholdt under mandsjuene.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">En av de mektigste keiserne i Kinas historie er Kangxi. Han var keiser under mandsjuene, og det kinesiske keiserriket hadde aldri vært større. Måten Kangxi styrte på hindret konflikter mellom mandsjuene og kineserne. Han plasserte lojale mandsju-offiserer i sentrale posisjoner i landet for å holde et fast grep på befolkningen. Kangxi styrket også millitæret, og økte antall soldater i hæren. En annen stor utfordring Kangxi hadde, var å bygge opp et god forholdt til de tradisjonelle lederne i Kina. Derfor utnevnte han alltid en mandsju og en innfødt kineser til de ulike toppstillingene. Denne ordningen var ganske lik som romernes metode når de skulle utnevne to konsuler; en plebeier og en patrisier.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">I 1912 ble det utført en revolusjon som gjorde at keiseren ble avsatt. Dette betydde slutten på mandsju-styre som varte i 270 år. Det betydde også slutten på det 2000 år gamle kinesiske keiserriket.

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Japan **
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Japan lå helt ytterst på det eurasiatisje landområdet. Likevel, hadde landet litt kontait med andre kulturer. Noen ganger ville Japan lære av andre land og kulturer, mens andre ganger brydde de seg bare om å stenge alt annet enn sin egen kultur ute. På 600-tallet, sendte Japan grupper på 600 personer til Kina, for å lære seg litt om politikk, kunst og kultur.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Japanerne likte det de så i Kina. Japanerne kom tilbake å ville forandre hele landet. De innførte skriftsystemet, og hadde planer om å innføre keiserdømmet. Kunstnerne i Japan begynte å male som i Kina, og hele befolkningen begynte å drikke te. De prøvde også å kopiere styringssystemet og eksamenssystemet, uten hell.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">I 1467 var det borgerkrig i Japan, men det var da de første europeerne kom til Japan. Det var handelsmenn som hadde med seg varer som var helt ukjente for japanerne. Det var de portugisiske handelsmennene, som hadde med seg tobakk, ur, briller og skytevåpen. De krigerske daimyoene var veldig interessert i skytevåpen.

**<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Afrika **
<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Afrika er et stort kontinent, men består av 40% tørre gressletter (savanne), og 40% ørken. Kystlinja til Afrika er kort, og inneholder få havner. Selv om Afrika er tre ganger større enn Europa, har de kortere kystlinje enn Europa.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Sør for Sahara var det ingen pattedyr som kunne temmes til husdyr, og det var vanskelig å drive jordbruk på grunn av landets retning og beliggenhet. Sammenlignet med Europa og Asia, har områdene sør for Sahara hatt liten befolkning. Det er på grunn av faktorene som ble nevnt ovenfor.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Det var lite stater i Afrika. Det var en tett befolkning, men små stater. Sahara ble senere en viktig faktor for kommunikasjon mellom områdene sør for Sahara og nord-Afrika. Det var de berbiske nomadene fra nord som klarte seg best i de tørre områdene, og klarte å ta seg gjennom Sahara. Når kamlene kom, ble det dannet et stort handelsnettverk gjennom Sahara. Gull, slaver og elfenbein var de mest populære varene. Før 1350, kom 2/3 av alt gullet i verden fra vest-Afrika. De afrikanske handelsmennene fikk i bytte salt, redskaper, glass, perler og hester.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Handelen førte til at det ble dannet stater i områder som ikke egnet seg for jordbruk. De ressursfattige områdene fikk de nødvendige ressursene ved hjelp av handelen. Handelen skapte også et økonomisk overskudd, og disse ble brukt til å danne land som Ghana, Mali og Songhai. Pengene finansierte erobringen av nye landområder, og når staten var dannet kunne statslederne kreve inn tributt fra de undersåtte.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Islam ble den mest sentrale religionen i områdene sør for Sahara. Innbyggerne her hadde tidlig hatt kontakt med arabere fra det muslimske riket i nord og gjennom sjøfarere som kom langs kysten. Flere konger i Afrika hadde konvertert til Islam og bare i Ghanas hovedstad var det bygget 12 moskeer på 1000-tallet. Muslimske forretningsfolk innførte også t regelverk for kjøp og salg, for håndtering av eiendom og arveoppgjør. Områdene sør for Sahara fikk i denne perioden de store forandringene.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Når kongene i Afrika hadde konvertert til islam, reiste de på pilgrimsferder. Mansa Musa, kongen i Mali, reiste på pilgrimsferd til Mekka fra 1324-25. Med seg hadde han 500 slaver og 80 kameler som bar 12 000 kilo gull. I tillegg hadde an hundrevis med kameler som bar utstyr og mat. Bakerst kom tusenvis av tjenere og andre annsatte i byråkratiet. Under oppholdet i Kairo, delte han ut mye gull til egyptere, slik at Egypt ble betydelig mye rikere.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">media type="youtube" key="4TWOIkEygWM" height="315" width="560" En rap om Mansa Musas liv. Les mer her:

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">I Afrika var det mange ulike etniske grupper, som hadde forskjellige dialekter og språk. Bamtuene var et eksempel på en slik gruppe. Bantuene kom fra regnskogen mellom Kamerun og Nigeria. Fra 500 f.Kr. til 1500 e.Kr. spredte de seg til områder i øst og sør hvor det bodde lite folk fra før av. Her begynte de med jordbruk, og det førte automatisk til befolkningsvekst. 700 e.Kr nådde Bantuene øst-kysten, og på 1500-tallet nådde de også de nordlige delene av sør-Afrika. Her levde de som bønder og nomader. Den dag i dag er det mange afrikanere som snakker en form for bantu-språk. Bantuene har vært med på å gi kulturen og språket i sørlige og østlige områder i Afrika et enhetlig preg.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Swahili er et språk som ble dannet på grunn av at arabiske handelsfolk giftet seg med afrikanske kvinner. Langs kysten av Afrika fantes det over 35 handelsbyer, og de fleste av disse ble styrt av muslimer. Derfor påvirket språkene hverandre, og slik ble swahili språket utviklet. Språket har bakgrunn fra bantuene, men inneholder arbiske lånord. I Kenya og Tanzania er Swahili offisielt språk.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Gull og elfenbein var de viktigste handelvarene, og shonafolket som bodde i innlandet kontrollerte denne handelen. De brukte handelen til å bygge opp et sentralt rike, og og dette ble Zimbabwe. I hovedstaden Store Zimbabwe ble det bygget et enormt festnigsannlegg. Restene etter denne festningen står den dag i dag.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif;">Av Aleksander, Jens Christian, Mats og Thomas

__Kildeliste:__

Litteratur:

-Portal Eldre historie, Dyrvik, Ståle og Aase Andreas, (2007), Det norske samlaget, Oslo. (kapittel 12, s. 137-155)

__Internett:__

[]

[]

[]

[]

[]

[]

__Bilder:__

[]

[]

[]

[]

[]

__<span style="font-family: Times New Roman,serif;">Film: __

[]

[]